![Gammel Lejre](https://www.fredninger.dk/wp-content/uploads/2014/12/Gammel_Lejre1_BG.jpg)
Gammel Lejre
![Gammel Lejre](https://www.fredninger.dk/wp-content/uploads/2014/12/Gammel_Lejre1_BG.jpg)
Introduktion
Lejre – et nationalhistorisk landskab – Danmarks Vugge.
Her lå Skjoldungernes kongesæde. Imponerende oldtidshøje, en skibssætning og den store udgravede kongehal, der er markeret i landskabet, taler deres tydelige sprog herom. Lejre byder også på storslået natur, vide udsigter og mulighed for lange traveture i overdrevslandskab og langs åer med et væld af blomster. Samtidig huser området også storslået kulturlandskaber, som blandt andet jættestuer og den flere kilometer lange Ledreborg Allé.
Udsigt over Gammel Lejre med skibssætningen og Gammel Kongsgård. Foto: Bent Gotfredsen
Landskabet
Ved Gammel Lejre mødes to åer, Lejre Å og Kornerup Å. De løber mod Roskilde Fjord i hver sin dybe erosionsdal til henholdsvis Lejre Vig og Kattinge Vig. Her ved det bedste overgangssted har vejene mødtes, så der har fandtes veje i Danmark. Dalene blev dannet ved isens afsmeltning for 15 000 til 12 000 år siden.
Mod vest lå endnu længe efter et større dødisområde omkring Ledreborg.
I stenalderen strakte Roskilde Fjord sig ind til, hvor motorvejen løber i dag.
I løbet af middelalderen blev Kornerup Å ved menneskelig indgriben for at sikre vand til møller langt den mest vandførende af åerne, for til sidst på grund af vandindvinding at tørre helt ud. Dette er der nu rådet delvis bod på. I det gamle dødislandskab er landskabet furet og grubet med mange afløbsløse søer, moser og småskove. Mod øst ligger en jævn moræneflade med intensiv dyrkning. På næset mellem åerne findes overdrevslandskab med græsning. Mod nord findes enge.
Den lille Lejre Å er kantet af bevoksning, mens den store Kornerup Å ligger frit synligt i landskabet.
Ved Lejre Museum ligger Hestebjerget som den sidste rest af en lille ås, der tidligere strakte sig næsten ned til Ledreborg Allé. Landskabets karakter understreges af et stort antal oldtidshøje fra stenalder, bronzealder og jernalder. Fra dalsiderne, navnlig den østlige, og højene har man en storslået udsigt over næsset, hvor de to åer mødes.
Plantelivet
Fredningen er primært af kulturhistorisk karakter, men der er også noget at finde for den botanisk interesserede.
Det mærkelige Hestebjerg er den sidste rest af en bortgravet ås. Her og på oldtidshøjene findes bevaret en overdrevsvegetation med tørbundsflora som hulkravet kodriver , almindelig mælkeurt , mat potentil , nikkende kobjælde , aks-ærenpris , lav skorsoner og den sjældne bregne almindelig månerude .
En tur langs åerne byder på mange typiske planter navnlig i forbindelse med enge og moser.
Nord for motorvejen findes en fin afgræsset eng med mængder af kødfarvet-gøgeurt , maj-gøgeurt , eng-kabbeleje og den gulblomstrede skjaller , der er en snylteplante.
Ved jordarbejder på Gl. Kongsgård er fremkommet spændende gamle kulturplanter – reliktplanter – som bulmeurt , hundetunge og svaleurt .
Nikkende kobjælde, en overdrevsart. Foto: Biopix /Jens Chr. Schou
Dyrelivet
Fredningen omfatter primært kulturlandskabet, men ræve og harer strejfer da omkring, og det sker jævnligt, at rådyr kommer ud fra de omliggende skove for at æde, ligesom fiskehejren , musvågen og tårnfalken ses over landskabet.
Der er fisk i åerne, hvor ørrederne går op for at gyde, og der er padder i moserne, herunder endda den grønne frø .
På overdrevsarealerne og på oldtidshøjene findes mange sjældne insekter.
Musvågen udstøder mjavende skrig, der kan høres om foråret over åbent land og i skove. Foto: Klaus Malling Olsen
Kulturhistorie
Til Lejre knytter sig sagnene om Danmarks ældste kongeslægt Skjoldungerne. Det var her Skjold, Roar og Helge, Rolf Krake, Frode Fredegod og Harald Hildetand havde deres kongsgårde.
I det angelsaksiske Bjovulfkvad fra omkring år 700 møder vi første gang disse konger på skrift. Dernæst møder vi dem i gamle tyske og islandske værker og endelig på et blomstrende sprog i formfuldendt latin hos vor egen Saxo Grammaticus.
Herefter blev de i forskellige oversættelser og gendigtninger en selvfølgelig del af historieundervisningen næsten til nutiden.
Til Lejre knytter sig også beretningen om de store blot .
Den tyske biskop Thietmar af Merseburg skriver først omkring 1015: ”Et sted i disse egne ligger hovedstaden i riget, kaldet Lejre, i det område der hedder Sjælland, hvor de hvert niende år i januar måned, på det tidspunkt, hvor vi fejrer Herrens fødsel, forsamles og som blodige ofringer ombragte 99 mennesker, lige så mange heste og hunde samt haner i mangel af høge”.
Den verdslige og religiøse magt har sikkert været samlet.
I 1643 tegner oldforskeren Ole Worm sit berømte prospekt af lejre i Monumenta Danica. Det viser på den ene side, hvor meget der endnu var at se på hans tid, og på den anden side viser det, hvordan man havde heftet gamle kongenavne på senere høje.
Siden blev mange af fortidens spor fjernet, herunder adskillige skibssætninger. De manglende synlige levn og jernalderkongers navne på stenalderdysser bragte sammen med kritisk læsning af sagnene mange forskere til at mene, at der intet historisk var ved Lejre, alt var blot sagn og myter. Den 86 meter lange skibssætning var der dog, foruden de sørgelige rester af endnu én foruden Margretestenen – sikkert stævnen af en tredje skibssætning samt lige overfor den store jernalderhøj Grydehøj.
I 1944 begyndte så de arkæologiske undersøgelser ved skibssætningen, og det viste sig at der på næsset mellem åerne var en stor gravplads fra først i 900-tallet, altså vikingetid, med 55 grave.
I 1958 udgravedes den store Grydehøj delvist. Den viste sig at indeholde en brandgrav, der kunne dateres til ca. år 580, altså jernalder. Imellem trækullene fandtes rester af den dødes knogler sammen med knogler af offerdyr, jernnagler, bronzestumper og fine guldtråde fra brokade.
I 1986 begyndte man at grave oppe på dalens vestlige side. Her blev fundet en stor hal, der blev kaldt Kongehallen eller Lejrehallen. Hallen, der er markeret i landskabet med lave vægge af græstørv, har været nedtaget og genopført tre til fire gange i løbet af det 6., 7., 8., og 9. århundrede. Tæt ved lå en lidt mindre hal, antagelig hirdens. Der blev også afdækket adskillige værksteds- og beboelseshuse og gjort mange fund. Hallens størrelse 11 gange 48 meter og fund fra udgravningen viser, at her har boet en meget magtfuld og velstående person med solide kontakter til Norge, Sverige og landene omkring Østersøen.
I 2003 blev der udgravet en meget stor højt placeret hal fra 500-tallet lidt nordligere. Den kunne godt være Rolf Krakes eller Roars hal.
I 2009 fandtes endnu tre store haller, der havde afløst hinanden på bakken Kirkehøj, heriblandt den hidtil største hal i Danmark på 60 meters længde. De bærende stolpers store dimensioner og funderinger på ned til to meter vidner om stor bygningshøjde. Blandt udgravningens fund var 17 pragtgenstande heraf flere i guld. De er ganske små men af meget høj kunstnerisk kvalitet. Her er hængesmykker, fantastiske ornamenterede pyntebeslag og en ring antagelig af anglosaksisk oprindelse. Fund af bjørneknogler understreger stormandsmiljøet, for bjørnen var uddød i Danmark på den tid, man har holdt bjørn som kæledyr.
Sensationen var dog fundet af en lille figur af Odin siddende på højsædet Lidskjalv med ravnene Hugin og Munin. Figuren, der er en konge værdig, er den eneste, der kendes af sin art, og man skal huske, at Odin ikke blot var gudernes konge men også kongernes gud. Bebyggelsen på vestsiden synes at slutte omkring år 1000. Samme undersøgelser bragte fund for dagen der viste at Lejre allerede i bronzealderen var samlings- og kultstedet for et stort opland.
Udgravningerne kan aldrig dokumentere sagnene, men de viser med al tydelighed, at Lejre i jernalder og vikingetid har været et centrum med rigdom, byggerier og grave der ikke findes mage til andre steder i landet. Om sagnene må man sige, ”at der ikke er gået røg uden brand”.
Tæt ved sammenløbet af Lejre Å og Kornerup Å er udgravet et stort vandmølleanlæg fra 1100-tallet.
Lidt ovenfor er fundet en kælder af frådsten på seks gange otte meter, hvortil en fin trappe fører ned. Byggematerialet er meget bemærkelsesværdigt, fordi frådstenen kun blev brugt til det fornemste prestigebyggeri som vore ældste herregårdskirker. Sammen med løsfund viser dette at, i huset over kælderen, har der boet en meget betydningsfuld person. Kælderen kan desværre ikke ses, fordi der ikke kunne skaffes midler til en overdækning. I stedet blev den dækket med grus.
I 12-1300-tallet bygges så den store dæmning, som vejen til skibssætningen ligger på. Den har haft betydning for møllevirksomhed.
Lejre har altså været et sted for stormænd fra jernalder til middelalder, altså også efter at kongesædet flyttede til Roskilde.
Når det engang er lykkedes at skaffe midler til en markering i landskabet af de store haller, til en overdækning af frådstenskælderen, til en samlet udstilling af fundene og en formidling af sagnene og menneskene på deres tid vil Lejreområdet blive en attraktion af international klasse.
Flere store fund vil sikkert komme til, da de arkæologiske undersøgelser af de interessante områder lang fra er afsluttede.
Ture og seværdigheder
En stor del af området blev i 2015 gjort til nationalpark. Stedet hedder Nationalpark Skjoldungernes Land – læs mere her
Download kort og turforslag (PDF-fil)
Tallene herunder henviser til markeringer på kortet, der kan downloades foroven:
1. Fra Lejre Museum, Orehøjvej 4B, Lejre, kan der gøres mange dejlige ture, ligesom området er oplagt til længere ophold. Der er et madpakkehus samt borde og bænke ved museet.
2. Gammel Kongsgård, Orehøjvej 12, byder på en hyggelig urte- og blomsterhave med bænke.
3. Vejen til skibssætningen forløber på dæmningen fra 1200-tallet.
4. Ved Skibssætningen er også grillplads i den gamle grusgrav.
5. Vest for museet ligger Lejrehallen.
Museet blev åbnet i 2005 og har til huse i den gamle firlængede Hestebjerggård. Museet er en filial af Roskilde Museum. Det belyser områdets landskab og historie fra oldtid til nutid. På museet findes også moderne kunst.
Under museet hører Gammel Kongsgård. Her er bevaret stuehuset af en 300 år gammel fæstegård med originalt bohave takket være den lokalt næsten legendariske Kirsten Jensen, hvis slægt havde boet på gården siden 1748. Desuden findes en bondehave samt en samling af historiske planter fremkommet ved udgravningerne i Gammel Lejre passet af frivillige fra Lejre Museumsforening.
Der er fri entré til museet.
For åbningstider søg Lejre Museum eller Roskilde Museum på nettet.
Færdsel
Der er adgang til færdsel på alle veje og stier samt på udyrkede uhegnede arealer.
Der er offentlig adgang til de arealer, der ejes af Staten – herunder Hestebjerget – samt af Lejre Historiske Forening sammen med Historisk Samfund for Roskilde Amt – skibssætningen og Grydehøj.
På indhegnede arealer er der adgang, hvor der er låger og stenter over hegn til brug herfor.
Der er adgang til vintersport, på de arealer der tilhører Staten, Ledreborg Gods og Lejre Historiske Forening.
I 2016 blev også Ledreborg Allé fredet. Alleen indbyder til en tur gennem landskabet, hvor udsigten over kulturlandskabet er helt unikt. Helt klart anbefalelsesværdigt.
Vejbeskrivelse
<p> Nærmeste station er Lejre. Busstop i Gammel Lejre.</p><p> P-plads ved Lejre Museum, Orehøjvej 4 B, Lejre, og på Ravnshøjvej midt imellem motorvejen, rute 21 og 23, og Ledreborg Allé.</p><p> Kortet viser til Lejre Museum.</p><p> <iframe frameborder="0" height="350" marginheight="0" marginwidth="0" scrolling="no" src="http://maps.google.dk/maps/ms?hl=da&ie=UTF8&msa=0&t=h&msid=213685801281432675902.0004990302b256c226912&ll=55.617964,11.970677&spn=0.008409,0.01502&z=15&output=embed" width="350"> </iframe> <br/> <small> Vis <a href="http://maps.google.dk/maps/ms?hl=da&ie=UTF8&msa=0&t=h&msid=213685801281432675902.0004990302b256c226912&ll=55.617964,11.970677&spn=0.008409,0.01502&z=15&source=embed" style="color:#0000FF;text-align:left"> Gammel Lejre </a> på et større kort </small></p>
Fredningen og dens pleje
I 1995 frededes 168 ha inklusive dele af Ledreborgfredningen ”for at sikre det nationalhistoriske område” med dets overdrevsprægede landskab, kulturhistoriske, biologiske, rekreative værdier samt for at forbedre offentlighedens adgangs- og opholdsmuligheder og for at give mulighed for at informere om områdets udvikling fra oldtid til nutid.
I fredningen indgår en plejeret for fredningsmyndighederne på baggrund af en plejeplan, samt en række meget detaljerede bestemmelser for delområder angående adgang og rekreativ udnyttelse, sprøjtning og gødskning, dyrkning, græsning og høslet, samt af arkæologiske årsager oppløjning og gravning.
Store arealer afgræsses, herunder Hestebjerget af hensyn til den fine flora.
Efterfølgende er givet tilladelse til restaurering og genskabelse af Lejre Å ved at tillede vand fra Kornerup Å samt til arkæologiske undersøgelser.
Allerede i 1923 var bautastenen Dronning Margrethes Sten/Margrethestenen lidt nord for skibssætningen blevet fredet som områdets første egentlige fredning.
Året før havde Lejre Fredningsforening og Historisk Samfund for Københavns Amt (senere Roskilde Amt) købt skibssætningen, dengang kaldet Tingstenene, for at undgå, at de blev slået til skærver – ”skudt” – af ejer.
På grund af manglende tinglysning blev det efter et ejerskift nødvendigt at erhverve Tingstenene en gang til i 1924.
Herefter tinglystes en fredning, og en restaurering med genrejsning af væltede sten blev foretaget, på hvad man nu havde fundet ud, var en skibssætning blev, foretaget. Efterfølgende tilkøbte de to foreninger arealet, hvorpå Grydehøj ligger i 1956, og en udgravning blev foretaget delvis finansieret af midler fra forfatteren Martin A Hansen. Arealerne kom siden til at indgå i den store samlede landskabsfredning
I 1948 var Gammel Kongsgårds jorder inde i selve landsbyen, stendiger, have, gårdsplads og træer blevet fredet.
I fredningen indgik kæmpestenene Kongestolen på selve ejendommen og Dronningestolen lidt nord herfor i skellet mellem to naboejendomme.
I 1963 var ca. 15 ha af Vibevadgårds jorder lige overfor Københavns Energis store bygninger blevet fredet frivilligt for at undgå uønsket byudvikling ned mod Ledreborg Allé.
I 2016 blev den supplerende fredning vedtaget, hvorved 465 hektar yderligere blev omfattet af fredningen. Herunder hele Ledreborg Allé og et stort stykke jord fra alléen.
Link til fredningskendelser
Gammel Lejre , 1995
Vibevadgård , 1963
Gl. Lejres Kongsgård , 1948
Supplerende fredning til Gl. Lejre og Ledreborg Allé, 2016
Yderligere information
Om fredningen og dens bestemmelser
Lejre Kommune
Møllebjergvej 4
4330 Hvalsø
Tlf: 46464646
Læs også
Folder. Gammel Lejre, Naturstyrelsen
Folder: Skjoldungestien
Folder: Gudernes Stræde . Strædet går igennem Gammel Lejre
Hjemmeside for Lejre Historiske Forening